![Редовно трениращите хора са по-здрави.](https://cache1.24chasa.bg/Images/Cache/915/Image_7399915_40_0.jpg)
Или кога спортът е най-доброто лекарство
Aмериканската лекоатлетка Айрин Обера е на 85 г., но ежедневието ѝ продължава да бъде подчинено на любимия спорт. Тя тича по три-четири пъти на седмица, ходи на фитнес, тенис и боулинг. Въобще старае се всеки ден да има някаква физическа активност. Освен това членува в благотворителни организации, среща се с приятели и чете много книги. Така поддържа ума и тялото си в много добра форма.
Обера започва да се занимава със спорт чак след като завършва колеж на 25 г. Оттогава обаче е спечелила редица световни рекорди. През 1974 г. се разболява от саркоидоза – възпаление на белите дробове. Прекарва по-голяма част от годината на легло, но разбира, че на следващата година ще има световно състезание в Канада и това я мотивира бързо да започне да се възстановява, за да участва. Не успява да го спечели, но не се отказва и продължава с тренировките. Първата титла идва, когато е на 45 г., а последната – на 80 г.
Историята на Обера често се дава за пример от учените, които изследват връзката между физическата активност и здравето. Сред тях са професорите от Кингс колидж в Лондон Стивън Харидж и Норман Лазаръс. От години те проучват как спортното натоварване влияе на стареенето и доказват, че редовно трениращите хора в напреднала възраст са по-здрави от връстниците си, които водят заседнал начин на живот, съобщава Би Би Си.
Двамата твърдят, че човешкото тяло е проектирано така, че се нуждае от физическа активност през целия живот. И ако един 80-годишен човек е в същата форма като един мързелив 50-годишен, означава, че вторият е остарял по-бързо, отколкото е трябвало, а не обратното.
Учените обясняват, че често въздействията на физическата пасивност се бъркат с действителния процес на стареене и затова ни се струва, че някои болести са резултат от възрастта. В действителност заседналият начин на живот, характерен за много хора днес, просто ускорява затихването на жизнените функции, което води до появата на много заболявания - сърдечносъдови проблеми, диабет и някои видове рак.
Учените анализирали световни рекорди на спортисти от всякакви възрастови групи и установили, че с годините физическите способности започват да изчезват, но се влошават рязко чак след 70 г. и даже тогава не се губят напълно. И редовните упражнения са значително по-ефективни от всички лекарства за предотвратяване на някои старчески заболявания. Но за да бъде ефектът 100%, физическата активност трябва да започне на тийнейджърска възраст.
Самият професор Лазаръс, който е на 82 г. и продължава да е запален велосипедист, се подлага на различни медицински тестове. Някои от тях показват, че имунната му система е като на 20-годишен младеж. Спортът не само помага за предотвратяване на много болести, в някои случаи дори лекува, обяснява ученият. Проучване на хора между 55 и 79 г. в Англия показва, че каращите редовно колело се справят много по-лесно и по-ефективно с ежедневните си задачи, защо тялото им е в отлична форма. Те имат по-добри резултати по отношение на умствени способности, психично здраве и качество на живот.
Здравен анализ на американци между 50 и 71 г. показва същото. За хората, спортували между 2 и 8 ч седмично, рискът да умрат от болест е бил с 29-36 процента по-малък от тези, които в продължение на 20 г., докато е траело проучването, не са правили никакви физически упражнения.
Затова професорите Харидж и Лазаръс смятат, че физическата активност е ключ към пълноценен дълъг живот. Защото благодарение на съвременната медицина продължителността му се увеличава значително, но не и времето без болести. Английско изследване показва, че до 2035 г. възрастните ще живеят с по четири или повече заболявания. И въпреки че лекарствата непрекъснато се подобряват, физическата активност може да направи неща, които те няма как да сторят, например изключително важното поддържане на мускулна маса и сила.
Учени от “Харвард” пък успяха да докажат, че ако човек може да направи 40 или повече лицеви опори, следващите 10 г. няма да има сериозни сърдечни проблеми. Експериментът им е започнал през 2000 г. и в него са се включили над 1500 пожарникари на около 40-годишна възраст. Те са подлагани и на други физически натоварвания и медицински прегледи, но се оказва, че лицевите опори са били най-точният индикатор за здраво сърце. Според американските учени техният тест е напълно приложим в реалния живот и хората не бива да се плашат от препоръчителния брой от 40 лицеви опори, тъй като той е постижим дори да не си трениран колкото служителите на пожарната.
Наскоро европейската статистическа служба огласи данни, според които ние въобще не сме сред физически активните нации. Само 60% от българите над 16 г. спортуват поне веднъж седмично при 72 процента средно в Европа, като само 11 на сто отделят за това до 5 ч седмично. За сравнение в Румъния спортуващите са 96%, а в Гърция – 66%. Според Евростат липсата на спорт заедно с нездравословното хранене, алкохола и пушенето са причина за затлъстяването на европейците и увеличаване на медицинските разходи.
Това до голяма степен дава отговор и защо парите за здравеопазване непрекъснато растат през последните години в България, а болните не намаляват. Вероятно със застаряването на нацията този проблем ще става все по-сериозен и не е изключено да се стигне до степен, в която ще има ужасно много обездвижени и страдащи хора, за които няма кой да се грижи. Такъв проблем вече съществува в някои развити държави, но за разлика от нас те успяват да привличат имигранти заради по-високия си стандарт на живот, които да помагат в грижата за възрастните.
Така че, ако искате да имате леки и достойни старини, няма да е лошо да започнете да спортувате. Най-добре е това да стане между 20 и 30 г., но дори да сте пропуснали този подходящ житейски период, никога не е късно да се хванете с някои по-леки неща, като бързо ходене или бални танци.